Метаданни
Данни
- Включено в книгата
-
Тайното оръжие на агресията
Подривната дейност на САЩ срещу СССР - Оригинално заглавие
- Тайное орудие агрессии (Подрывная деятельность США против СССР), 1984 (Пълни авторски права)
- Превод от руски
- Ани Банчева, 1987 (Пълни авторски права)
- Форма
- Научнопопулярен текст
- Жанр
- Характеристика
- Оценка
- 4 (× 2 гласа)
- Вашата оценка:
Информация
- Сканиране и първоначална корекция
- MesserSchmidt (2009)
- Корекция и форматиране
- Диан Жон (2010)
Издание:
Фьодор Сергеев. Тайното оръжие на агресията (Подривната дейност на САЩ срещу СССР)
Редактор: Кирил Иванов
Художник: Свилен Христозов
Художествен редактор: Александър Хачатурян
Технически редактор: Симеон Кръстанов
Коректор: Стойка Радойчева
Издателство Партиздат, София, 1987
Сергеев, Ф. М. Тайное орудие агрессии. (Подрывная деятельность США против СССР)
Издательство „Мысль“, Москва, 1984
История
- — Добавяне
Глава 6
В кабинетната тишина
Времето внесе поправки и в целите на разузнаването, и в мащабите на дейността му, и в начините и методите за получаване на информация, и особено в организацията на анализа и оценката на разузнавателните данни.
През втората половина на XX век, във времето на научно-техническата революция, старите, широко рекламирани във филмовите шлагери похвати като „изстрели в мъглата“, „тайнствено преследване“, „схватка в летящия експрес“ и подобни се използват, разбира се, при нужда в тайната война на империализма срещу силите на мира и прогреса. Но техният относителен дял в общия комплекс на дейността например на американското ЦРУ значително намалява. И съвсем не затова защото ръководителите на американското разузнаване не искат, както се казва, да си цапат ръцете, напротив, известно е, че за разузнаването на САЩ са характерни жестокостта и агресивността и че то не се стеснява при избора на средства. Днес ЦРУ е отговорно за много кървави дела, особено след като тероризмът навлезе здраво в арсенала на средствата, използвани от него на международната арена, и бе издигнат в ранг на държавна политика на САЩ. Сега обаче, използвайки само традиционните методи на шпионаж, не е възможно да се разгадае една толкова сложна загадка като разкриването на военноикономическия потенциал на държавата, способностите й да се противопостави на агресията, а нали днес това е една от главните задачи на разузнавателните служби. Днешното разузнаване — това е преди всичко огромен научноизследователски апарат, който се опира не толкова на тайните, агентурни средства, колкото на съвременните възможности за събиране, изучаване и систематизиране на откритата информация.
В снабдените с най-нова техника разузнавателни организации на империалистическите държави работят много учени. Те анализират и оценяват колосално количество информация, без да напускат страната или дори работния си кабинет. И цялата тази маса от информация постъпва при тях не само от донесенията на тайните агенти, но и от съвсем достъпни за всекиго източници, наричани в разузнаването открити.
Това са източниците, без които във века на научно-техническата революция и „информационния взрив“ не може нито една държава: вестниците и списанията, радиото, телевизията, националните и международните изложби, книгообменът, международният научен и културен обмен и т.н. В този именно „информационен взрив“ се включва с целите си разузнаването. При това не от днес.